Author: Viiu
Last saved by: Viiu Uudam

KUI TEIE LAPS TULEB MEILE SÕIMERÜHMA
Mõtteid ja soovitusi meie õpetajatelt ning ajakirjadest  Pere ja Kodu, Eesti Naine, ajalehest Õpetajate Leht
LASTESÕIM ON VAJALIK VANEMATELE, MITTE LAPSELE
Psühholoogid kinnitavad, et alla kolmeaastane laps vajab eelkõige vaikset ja rahulikku ümbrust, emme-issi piiritut tähelepanu ning turvatunnet. Suurt lärmi, laste hulka ega pikka vanematest eemalolekut ei vaja ta veel üldse. Kuid kui vajadus nõuab ja pere on otsustanud lapse sõime panna, toob see kaasa senise elukorralduse muutuse. Selleks peab pere ise kõigepealt sõimeks valmis olema. Sõim ehk kuni kolmeaastaste laste rühm on koht, kus laps õpib ise hakkama saama ja teiste seas käituma. Lastesõimes õpib ta usaldama lasteaiaõpetajaid ja oma soove arusaadavalt väljendama. Selles vanuses ei ole lapsed veel üksteisele mängukaaslased ja koosmängu on vara tahta, kuid nad õpivad suhtlemist, lauakombeid, kaaslastega arvestamist, voodisse minekut, hügieeni ja korra hoidmist, ootama mängujärjekorras või vahetama mänguasju jne. Seda kõike tehakse mänguliselt ning loovate tegevuste kaudu. 
ETTEVALMISTUMINE SÕIME TULEKUKS
Lapsevanem võiks juba kevadel tutvuda lasteaia eluga, päevakavaga. Nii saaks last suve jooksul tasapisi elumuutusteks ette valmistada: arvestada sõime rütmi ja kellaaegadega, et laps sulanduks lasteaia ühistegevustesse. Sõime tulev laps peaks juba kõndima, olema nõus potil käima, võiks osata ise käsi pesta, lusikaga süüa ja kruusist juua. 
Iga laps kohaneb lasteaiaga väga individuaalselt. Lapsega tuleb rääkida ja talle seletada, mis toimuma hakkab, mis seal tehakse – nii luuakse positiivne hoiak. See, kui pikk peaks tema lasteaiapäev ja –nädal algul olema, selgub last kuulates ja vaadeldes. Kergelt kohanev laps lepib aiaga kolme nädala jooksul, kehvemal kohanejal võib kuluda 1-2 kuud. On juhtunud ka seda, et mõni laps ei kohanegi ja vanem otsustab lasteaeda tulekut edasi lükata.
MÕNED SOOVITUSED SÕIME TULEKUKS
Lapse lasteaiaga harjutamiseks tuleks varuda piisavalt aega. Meie omalt poolt oleme aastate pikkuse kogemuse põhjal oma töö korraldanud nii, et kõigil – nii lastel, vanematel kui ka rühmapersonalil -  oleks aega harjuda. Püüame vältida olukorda, kus korraga on koos palju lapsi, kes häälekalt oma vanemaid taga igatsevad. 
Esimese nädala paar esimesest päeva on laps koos vanemaga lasteaias mõne tunni, et tutvuda õpetajatega, rühmaruumidega. Vanem on kogu aeg lapse nägemisulatuses, kuid lapsega tegelevad õpetaja ja õpetaja abi. Lapsevanem julgustab last õpetaja või õpetaja abi poole pöörduma, kätt ulatama, kaasa minema, juua küsima jne. Mida kiiremini hakkab laps rühma töötajaid usaldama, seda varem võib lapsevanem eemalduda lapse nägemispiirkonnast, esialgu kas või kõrvalruumi. Vanem teatab rühmapersonalile, millisest päevast laps hommiku- ja/või lõunasöögile arvestatakse.
Teisel nädalal toob lapsevanem lapse lasteaeda pooleks päevaks. Lahkudes kinnita lapsele, et tuled varsti tagasi. Algul ei saa laps sellest aru, kuid ajapikku hakkab ta sõnade tähendust mõistma. Ärge venitage lahkumisega! Üksikud kurvastusehood võivad ikka ette tulla, kuid pikalt nutvale lapsele tuleb järele tulla, sest tema nutt paneb ka teised lapsed vanematest puudust tundma. Siin on koht õpetaja ja vanema koostööks!
Kolmandal nädalal, kui laps on harjunud olema ilma vanemata, sööb lasteaias lõunat, ei nuta enam ja on harjunud õpetajatega, alles siis on paras aeg hakata teda lõunase magamisega harjutama. Lapsele on võõras kohas magamine raske, sest ta on seni maganud kodus oma voodis, ema läheduses. Lasteaias on aga kõik uus. Väga oluline on, et last on harjutatud kodus üksi voodis magama. Lapsevanem peaks arvestama, et vajadusel oleks tal võimalik tulla lapsele järele enne oletatavat ärkamist või koheselt pärast ärkamist. Kui kõik on läinud rahulikult, võib lapse jätta õpetajate hoole alla juba pikaks päevaks.
ABIKS KOHANEMISEL
•	Rühmaruumi sisenedes jäta telefon garderoobi, tegele lapsega ja julgusta teda.
•	Varu piisavalt aega harjutamiseks!
•	Loo positiivne hoiak lasteaia suhtes!
•	Kodu ja lasteaia vahelise koostöö aluseks on suhtlemine õpetajatega ja õpetaja abiga ning usaldus nende vastu.
•	Tee lapsele alati kalli ja musi ning lahku lapse juurest rõõmsa olekuga.
•	Kui lapsel on hommikuti emast raske lahkuda, võib sageli abi olla sellest, kui laps tuleb lasteaeda isaga – isad on reeglina konkreetsemad ja otsustusvõimelisemad.
•	Õhtul kodus võivad lapsed olla üle erutatud, jonnakad, agressiivsed ning nõuda rohkem tähelepanu – see on loomulik viis maandada pingeid. Ole kannatlik, laps ise annab vihjeid, kuidas teda aidata: kas lubada rohkem joosta, nutta või lihtsalt kaisus olla.
TÜHISEID PROBLEEME EI OLE
Kui lasteaias käimine on muutnud lapse virilaks, agressiivseks või apaatseks, kui laps ei taha süüa või mängida, peavad vanem ja õpetaja oma tähelepanekuid jagama ning arutama, mida edasi teha. Sõimerühma kära, müra, nutt, samuti päevakava järgi tegutsemine väsitab ja tekitab stressi. Kuna väikelapse immuunsüsteem on alles kujunemas, hakkavad ka haigused  kergemini külge. Võimalusel võiks lühendada päeva pikkust või teha väikelapsele töönädalas üks lasteaiavaba päev. Kõike on võimalik kokku leppida, kui see on lapsele vajalik. Nii aitame lapsel taastuda, säilitada huvi lasteaeda tulemise vastu ja ta ei haigestu nii kergelt. Ükski küsimus, mis puudutab last ja tema päeva lasteaias, ei ole tühine. Kõik olukorrad peavad leidma lahenduse. Esimene, kelle poole pöörduda, on ikka rühmaõpetaja.
LASTEAIAS ON TORE!
Lasteaias saab palju mängida ja areneda koos teiste omasugustega. Siin saab laps iseseisvumise, teistega arvestamise ja sotsialiseerumise väärtuslikud kogemused.
NB! Harjutamise perioodil peame arvestama üldise ja ka piirkonna Covid-olukorraga. Seega püüame igati toeks olla ja palume lapsevanemal arvestada võimalike piirangutega.